Az Országos Széchényi Könyvtár a tudás tárházaként a magyar kulturális örökség papíralapú és elektronikus könyvtári dokumentumainak megőrző és közvetítő intézménye.
Miért fontos a kiadókat jellemző jelvények gyűjtése és bemutatása? Milyen szándékkal készültek ezek? Melyik korszakban, milyen technikát alkalmaztak az elkészítésükhöz? Hogyan változtak a jelvények az évszázadok során? Kiadói és nyomdászjelvények Magyarországon 1921–1940 címmel jelent meg a témát feldolgozó könyvsorozat negyedik része.
Az OSZK 22. csevejében a könyvsorozat szerzőjét, Simon Melindát, a Szegedi Tudományegyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Karának egyetemi adjunktusát, nyomdászattörténészét, kultúrtörténészét Ujhelyy Attila, a nemzeti könyvtár kommunikációs munkatársa kérdezte.
Tartalom:
01.21 Könyvenként bővülő tartalom
01.50 Író és a téma találkozása
02.44 Hogyan zajlott a jelvények gyűjtése?
05.40 Miben hasonlítanak a lisztkereskedők és a kiadók?
07.30 Ősnyomdászat
08.50 Típusok és osztályok
09.54 Idővel változó technika
13.00 Miért fontos a nyomdászjelvények megőrzése a jövő számára?
15.30 Mi a hasonlóság vagy különbség az ex librisekhez, a cégérekhez, a pecsétekhez, logókhoz képest?
18.50 Az európai adatbázis kutatása
21.00 Stíluskövetés, fejlődés, ikonográfia
23.45 Jelképek, elemek divatja
25.15 Csere, módosítás, újratervezés
27.10 A legutóbbi kötet tartalma
30.30 Jövőbeli tervek
32.30 Speciális terület
A március 15-i nemzeti ünnep alkalmából több mint ezer XIX. századi fotográfia, köztük az Egressy család dagerrotípiái váltak hozzáférhetővé a nemzeti könyvtár Fotótér elnevezésű tartalomszolgáltatásában.
Az OSZK 21. csevejében a XIX. század közepének fotókincseiről kérdezte Sárközy Rékát, az OSZK Történeti Fénykép- és Interjútár vezetőjét Ujhelyy Attila, a nemzeti könyvtár kommunikációs munkatársa. Solymosi Ákos hangmérnök segítette a csevej elkészítését.
Tartalom:
02.20 Nemzetközi érdeklődés – izgalmas tartalomszolgáltatás
04.00 A magyar portréfotózás kezdetei: a dagerrotípiák
05.14 Miért van minden fellelt dagerrotípia nagy becsben?
06.00 Az Egressy család dagerrotípiái
07.35 Egressy Gábor, a neves színész mint amatőrfotós?
09.53 A Petőfi-dagerrotípia
11.22 Milyen céllal készülhettek Egressy különös képei?
16.15 A korabeli képek készítésének körülményei
17.30 Sópapírfelvételek az OSZK-ban
19.55 Felajánlás, hagyaték és guberálás
22.47 Aktuális kiállítás: A magyar portréfényképezés kezdetei az 1840–50-es években
26.00 Az OSZK Fotótér további érdekességei
Fotótér: https://fototer.oszk.hu/
XIX. századi fotográfia: https://fototer.oszk.hu/kereso/#kulcsszo=portr%C3%A9f%C3%A9nyk%C3%A9pez%C3%A9s
Egressy család dagerrotípiái: https://fototer.oszk.hu/torteneti-fenykepek/egressy-gabor-ulo-kepmasa/ és https://fototer.oszk.hu/torteneti-fenykepek/egressy-akos-es-arpad-kepmasa/
A magyar portréfényképezés kezdetei az 1840–50-es években: https://oszk.hu/kiallitasok/magyar-portrefenykepezes-kezdetei-az-1840-50-es-evekben
A 2017 novemberi rendezvényünk a fordítás témakörét járta körül: a fordító és a nyelv kapcsolatáról valamint a fordítás révén játékra alkalmat adó nyelvről hallhatott a közönség. Nádasdy Ádám nyelvész, költő, műfordító, aki az Arany János-emlékévhez kapcsolódva Arany Shakespeare fordításairól, elsősorban az 1864-es Szentivánéji álom átültetéséről beszélt. Nádasdy úgy vizsgálta Arany fordítói eljárását tartalmi és formai szempontból, hogy maga is újrafordította a darabot.
Zajlik a kozterkep.hu scrapingje, gereblyézése, amelyben majdnem félmillió fotót és adatot mentettek az OSZK webarchiválási robotjai, ezek szolgáltatásáról is beszélgetünk, és a webarchiválás legújabb tapasztalatairól is szól a csevej egy nemzetközi konferencia kapcsán. Az OSZK 20. csevejében Kalcsó Gyulával, a Digitális Bölcsészeti Központ Digitális Filológiai és Webarchiválási Osztály munkatársával beszélgetett Tóth Péter, a nemzeti könyvtár webes tartalompakolója. Solymosi Ákos hangmérnök segítette a csevej elkészítését. Tartalom: 01:08 Webarchiválás gereblyézéssel – scraping 04:04 Célzott tartalmi elemek mentése, webarchiválás light 06:00 Közel félmillió gereblyézett kép scriptekkel 08:20 A webes szerzői jog 11:20 Hol vannak a bezárt weboldalak adatai? 13:40 Az OSZK-robotok legálisan gereblyéznek 15:30 Etikus felhasználói lopás az interneten 17:10 Digitális köteles példányok 18:30 A mentett dokumentumok kutathatósága, a weboldal nyers szövegének adatvizualitása 21:08 A nyelvek szerepe a webarchiválásban 24:08 Kutatófelületet fejleszt az OSZK 26:29 A közösségi oldalak mentése a legújabb kihívás OSZK-webarchívum: https://webarchivum.oszk.hu/ Scraping: https://matebalazs.hu/scraping.html Webscraping: https://en.wikipedia.org/wiki/Web_scraping Videón a gereblyézés: https://www.youtube.com/watch?v=dlj_QL-ENJM
A 20. századi horvát irodalom egyik legjelentősebb alkotója valójában magyar költő-író szeretett volna lenni? A magyarul tudó horvát klasszikus, Miroslav Krleža, a magyar irodalom bennfentes kívülállója műveinek jó része a horvát és a magyar közös történelem fordulópontjairól szól, ezért tekinthetjük tiszteletbeli magyar költőnek, írónak is. Az OSZK 19. csevejében Mann Jolán irodalomtörténésszel, Krleža-kutatóval, a Főigazgatói Kabinet kulturális csoportjának munkatársával beszélgetett Tóth Péter, a nemzeti könyvtár webes tartalompakolója. Solymosi Ákos hangmérnök segítette a csevej elkészítését. Tartalom: 00:44 Hogyan ejtsük ki Krleža nevét? 03:47 Lázadásból kezdtem el kutatni Krležát 08:00 Nehéz magyar szerzőnek megfeleltetni a horvát írót 09:20 Krleža magyarországi pályafutása 12:26 A kicsapott hadiapródból lett kettős kém 16:42 Kosztolányi és Ady konfliktusa 18:36 A bennfentes kívülálló 20:29 Hungarica, Germanica és Krleža 23:10 Krleža, az analóg wikipédista 27:11 Márai Sándor-párhuzamok az életműben 30:20 Közösségi emlékezet, hogyan emlékszünk ugyanarra másként? 36:30 Alternatív életmű, a zárolt hagyaték feldolgozása 41:19 Csuka Zoltán fordításában olvasható a nonszensz groteszk vers A magyarul tudó horvát klasszikus: https://mek.oszk.hu/kiallitas/krleza/ Mann Jolán az ELTE oldalán: https://www.btk.elte.hu/munkatarsak/1732/mann-jolan
Tanár úr kérem [Hangoskönyv] / Karinthy Frigyes
felolvasó: Bakonyi Orsolya
2024. január 31-én átadtuk a zirci Ciszterci Műemlékkönyvtár eredeti állapotban helyreállított kis galériáját és bejelentettük, hogy Borsa Gedeon könyvtáros, irodalomtörténész 1500 kötetes hagyatéka a nemzeti könyvtár tulajdonába kerül, valamint megemlékeztünk arról is, hogy hetven esztendeje látja el az Országos Széchényi Könyvtár (OSZK) a műemlék könyvtár felügyeletét.
00:30 Rózsa Dávid főigazgató köszöntője
04:11 Vincze Máté, a Kulturális és Innovációs Minisztérium közgyűjteményekért és kulturális fejlesztésekért felelős helyettes államtitkára
09:55 Szászvárosi Sándor gambaművész és Kovács Katalin csembalóművész műsora
14:58 Németh Gábor, a műemlékkönyvtár igazgatója
18:27 Borsa Gedeon archív felvételen
25:20 Németh Gábor, a műemlékkönyvtár igazgatója
33:02 Szászvárosi Sándor gambaművész és Kovács Katalin csembalóművész műsora
54:04 Huszár Lőrinc zirci plébános szentelése
55:50 A Borsa-könyvtár átadása
Az OSZK folyamatos fejlesztésekkel szolgálja meg a Ciszterci rend bizalmát, így első ütemben, 2021-ben a fenntartó minisztérium anyagi hozzájárulásával nagyszabású felújítást hajtott végre a könyvtár belső tereiben, majd 2023-ban a nagyterem galériája is megújult.
A zirci könyvtár sorsának alakításában nagy szerepet játszott Borsa Gedeon (1923–2022) Széchenyi-díjas irodalomtörténész, könyvtáros és bibliográfus. A magyar könyvtörténeti kutatások kiemelkedő alakjának személyes könyvtárát a műemlékkönyvtárnak adományozták örökösei.
Mindezen tiszteletére 2024. január 31-én a Ciszterci Műemlékkönyvtár Barokk termében nagyszabású ünnepséget tartottunk.
Az esemény megnyitásaként Rózsa Dávid főigazgató beszédében elmondta: „Az Országos Széchényi Könyvtár munkatársai mindig büszkeséggel és örömmel tekintettek a zirci Ciszterci Műemlékkönyvtárra. A hely történetét a meg- és fenntartó gyakorlatokon túl azok az ünnepek is írják, amelyek hozzájárulnak az emlékezéshez.”
Vincze Máté, a Kulturális és Innovációs Minisztérium közgyűjteményekért és kulturális fejlesztésekért felelős helyettes államtitkára személyes hangvételű beszédében kiemelte, hogy a két intézmény együttműködése inspiráló a közgyűjteményi szakemberek számára.
Németh Gábor, a műemlékkönyvtár igazgatója történeti áttekintést adott a megjelentek számára.
A beszédeket, valamint a Borsa-könyvtár és a kisgaléria átadását követően Huszár Lőrinc zirci plébános áldotta meg a helyszínt. A rendezvény hangulatához Szászvárosi Sándor gambaművész és Kovács Katalin csembalóművész barokk zeneszerzők műveiből összeállított műsorával járult hozzá.
A nemrégiben megjelent, 750 oldalas Pálos olvasókönyv mindenkinek szól, akit érdekel a magyar múlt, az ország története, művelődéstörténete. Az egyetlen magyar alapítású és máig létező férfiszerzetesrendhez kapcsolódó antológia pálos szerzők műveiből és pálosokról szóló alkotásokból válogat. A nyelvemlékrészletek és a rendi krónika, a nagy pálos szónokok prédikációrészletei, valamint Virág Benedek, Ányos Pál és Verseghy Ferenc művei és a hozzájuk kapcsolódó szövegek mellett Martinuzzi Fráter György robusztus alakja is feltűnik a kötetben. A küzdelmes 20. századot mutatják be a pálos atyák emlékirataiból válogatott szemelvények. A pálosokról számos szerző beszél Bessenyei Györgytől Tandori Dezsőig, Arany Jánostól Weöres Sándorig. Igazi magyar szépirodalom a kiadvány!
A kötetet március 6-án 15 órakor mutatjuk be a nemzeti könyvtárban.Az OSZK 18. csevejében Sudár Annamáriával, a Pálos olvasókönyv szerzőjével, szerkesztőjével, a Főigazgatói Kabinet kulturális csoportja tagjával beszélgetett Tóth Péter, a nemzeti könyvtár webes tartalompakolója. Solymosi Ákos hangmérnök segítette a csevej elkészítését.
A Magyar Pálos Rend és az OSZK évtizedes együttműködésének újabb eredményeként megjelent a Pálos olvasókönyv. A több mint 750 oldalas irodalmi antológia az egyetlen magyar alapítású és ma is létező férfiszerzetesrend történetét, kiemelkedő alakjait mutatja be irodalmi szemelvények és teljes művek segítségével.
Tartalom:
01:32 Egy pódiumműsorral kezdődött minden 03:47 Kis magyar pálos rendtörténet 06:11 A kihullott pálos emlékezet 07:44 Miért olvassunk olvasókönyvet? 09:50 Jelentős pálos szerzők 12:53 Visszatekintve egyértelmű a könyv szerkezete 15:52 Magyarul és latinul is írtak a pálosok, Lackfi János a könyv számára fordított egy szöveget 17:05 Verseghy Ferenc, Csokonai Vitéz Mihály és József Attila – egy verssor kapcsán 22:37 Weöres Sándor és néhány pálos szövegrészlet 25:00 Fráter György-fejezet 29:04 Az egyes fejezetek nehézségeiről 30:47 A szónoklatok kapcsán, az élőszót hozzá kell képzelni a szöveghez 36:56 Kortárs szerzőkből 39:26 Könyvbemutatós kulisszatitkok 42:30 Szabó József (1960–2024) A pécsi kiállítás honlapja: https://paloskiallitas.oszk.hu/ A kötet megrendelhető: https://oszk.hu/kiadvany/palos-olvasokonyv Hír a kötet megjelenéséről: https://oszk.hu/hirek/megjelent-palos-olvasokonyv
Komolyan játsszuk le! Az ívekkel határolt csempéktől az interaktív művészeten át a fogyasztói társadalom kritikájáig.
Az OSZK 17. csevejében Gondos Gáborral, a Digitális Megőrzési Osztály munkatársával beszélgetett Tóth Péter, a nemzeti könyvtár webestartalom-pakolója. A felvétel elkészítését Solymosi Ákos hangmérnök segítette.
Tartalom:
00:46 A sors sodort a nemzeti könyvtárba, az olvasószolgálatra
03:30 Hatalmas fadarabokból szép minták, ilyen is lehet egy hobbi
04:36 Addig érdekel egy kirakóminta, amíg megtervezem
06:46 A geometria törvényszerűségei
07:50 A végeredmény nemcsak egy játék, hanem interaktív művészet
09:20 Mátyás kódexminiatúráiból is lehet kirakót készíteni
11:24 A tervezési vagy előállítási hiba is a játék része
14:26 A kirakózás a matematika oktatását is segítheti
16:30 A zöldkönyvtár a fenntartható könyvtár
19:50 Ára van a pusztító ipari fejlődésnek, fejlesztésnek
21:15 A divat irányítja a normákat, vegyél, fizess, fogyassz
22:40 Az emberi boldogság nem egyenlő a fogyasztással
24:10 A zöldgondolat változásainak bemutatása a könyvtár kiemelt szerepe
28:10 Öko már itt minden, ökopszichológia, ökoszociológia, ökokönyvtár
31:40 Boldogság-közgazdaságtan és a fenntarthatatlan hedonizmus
Gondosdesign: http://www.gondosdesign.hu/
Fb: https://www.facebook.com/gondosdesign
Instagram: https://www.instagram.com/gondos.puzzle/
https://experienceworkshop.org/hu/
Tim Kasser videója: https://youtu.be/T8pyL6X7Z6w?si=rLDquN2YWVhQMUui
Tim Kasser könyve: https://moly.hu/konyvek/tim-kasser-az-anyagiassag-sulyos-ara
https://nektar.oszk.hu/hu/manifestation/2613801
Lelkes Orsolya könyvének FB-oldala: https://www.facebook.com/Fenntarthato.hedonizmus
Az Ökopszichológiai Intézet szakmai anyagai, köztük Molnos Zselyke hosszabb-rövidebb írásaival: https://ecopsychology.hu/pszichologusoknak/#szakmai
Ökoolvasókör a Facebookon: https://www.facebook.com/groups/1054964452364911
Ökoidézetek blog a Tumblren: https://www.tumblr.com/blog/okologiaigondololatok
Drótos László, a hazai internet úttörője.
Egy csomó dolog, ami megjelenik az interneten, hamar eltűnik, ezek megőrzése, megmentése nagyon szép feladat – vallja Drótos László webkönyvtáros. Laci az előző negyven évben ott állt több online fejlesztés bölcsője mellett, és ringatja őket a mai napig. Jelenleg a webarchiválást tanítja önállóságra.
Az OSZK 16. csevejében Drótos László webkönyvtárossal, a Magyar Elektronikus Könyvtár egyik alapítójával, a Digitális Filológiai és Webarchiválási Osztály munkatársával beszélgetett Tóth Péter, a nemzeti könyvtár webes tartalompakolója. A felvétel elkészítését Solymosi Ákos hangmérnök segítette.
Tartalom:
02:09 A speciális matematikaosztálytól a lyukkártyás számítógépekig
03:30 A szabályos geológuspálya kitörési pontja: a számítógép
05:10 Telefonvonalon keresztül amerikai adatbázisban kerestek már a nyolcvanas években
06:20 Adatbázis-egyszeregy
08:50 Új világegyetem született az internettel
10:46 Könyvtári online híradó Miskolcról, az első magyar könyvtári „blog”
13:09 Csináld, Laci, az online katalógust
16:10 Rágcsálós szerveren indult a Magyar Elektronikus Könyvtár
18:27 A hétköznapi emberek lettek a digitális könyvtárak célközönsége
20:00 Alulról szerveződő mozgalmi online könyvtár a MEK
27:19 A digitalizáló központ bepörgette a MEK-et
28:40 Lejárt szerzői jogos művek automatizmusa
29:30 Miért kell lementeni a netet?
32:00 Robotok mentik a több milliárd byte-nyi adatot
34:49 Megtanítjuk a robotokat az emberi viselkedésre
38:19 Rossz hír a végére, veszélyben az Internet Archive
EPA: https://epa.oszk.hu/
DKA: https://dka.oszk.hu/
MIA: https://webarchivum.oszk.hu/